Share
![cover art for ”Make Europe great again” – Ungern, Orbán och ordförandeskapet](https://res.cloudinary.com/pippa/image/fetch/h_750,w_750,f_auto/https://assets.pippa.io/shows/5fd211e3cb5f4525113397e3/1719485688769-ebe588d2ed3bd8db72d52f6c8c8b637a.jpeg)
Utblick
”Make Europe great again” – Ungern, Orbán och ordförandeskapet
Den 1 juli tar Ungern över ordförandeskapet i EU:s ministerråd under valspråket "Make Europe great again". Det kanske inte är så förvånade eftersom Ungerns premiärminister, den ultranationalistiska, högerpopulistiska och EU-skeptiske Victor Orbán har en nära relation till Donald Trump. Men det kan ge en föraning om vilken typ av politik som Ungern tänker driva som ordförandeland och väcker frågor: Vad kommer hända med klimatpolitiken? Vad kommer hända med stödet till Ukraina och relationen till Ryssland? Och hur kommer ordförandeskapet påverka den Europeiska gemenskapen?
Medverkande, på plats i Amedalen:
Teresa Küchler, Svenska Dagbladets medarbetare i Bryssel, som bevakar Frankrike, Spanien, och EU-politik.
Nicholas Aylott, programchef för Utrikespolitiska institutets Europaprogram. Välkommen tillbaka till Utblick!
Redaktör och programledare: Jonas Löfvenberg
Introt till det här avsnittet har ändrats på grund av en felsägning i tidigare version.
More episodes
View all episodes
96. Vågmästarstater och det amerikanska valsystemet
47:22||Ep. 96I världens enda demokratiska supermakt är det inte säkert att den presidentkandidat som får flest röster vinner. Och vem som vinner har inte bara konsekvenser för USA, utan för hela världen. Så hur fungerar det amerikanska valsystemet? Varför spelar vågmästarstaterna så stor roll? Och hur kan demokrater och republikaner manipulera eller utnyttja systemet för att vinna?Medverkande: Karin Henriksson, journalist och författare med USA som bevakningsområde, baserad i USA.Eric Sundström, samhällspolitiska enheten på LO, tidigare rådgivare åt Margot Wallström under hennes tid som utrikesminister.Redaktör och programledare: Jonas Löfvenberg95. Offensiven i Kursk – Ukrainas framgångar och utmaningar
43:34||Ep. 95Den har kallats en riskabel chansning, men också ett militärt genidrag – Ukrainas offensiv in i Ryssland. En operation som inte bara verkar ha överraskat ryssarna, utan även Ukrainas allierade. Men vad betyder denna offensiv? Får den Putins hot om vedergällning för den som korsar den ryska gränsen att klinga tomt? Ger den Ukrainas allierade ett kvitto på att deras stöd kommer väl till användning? Eller är det upptrappning som ökar ryssarnas stridsvilja?Medverkande: Jakob Hedenskog, analytiker vid Utrikespolitiska institutets Centrum för Östeuropastudier.Maria Engqvist, analytiker och projektledare vid Totalförsvarets forskningsinstitut. Redaktör och programledare: Jonas Löfvenberg94. Iran 1953 – Kuppen mot demokratin
39:40||Ep. 94I dag är regimen i Iran en fiende till väst, med en religiös diktatur som styrt landet sedan revolutionen 1979, där man störtade den sista shahen, även han en envåldshärskare. Men innan dess fanns det under en kort tid ett styre som närmade sig demokrati men som slutade i en statskupp 1953. En statskupp planerad och stödd av CIA och MI6 med syftet att ta kontroll över Irans olja. Men vad blev det egentliga resultatet? Vill väst ens ha demokrati i mellanöstern? Och vad hade Iran varit för land utan kuppen -53?Medverkande: Rouzbeh Parsi, programchef vid Mellanöstern- och Nordafrikaprogrammet.Redaktör och programledare: Jonas LöfvenbergAvsnittet spelades in under vecka 25, i slutet av juni 2024.93. Synen på Kina – Imperiet, Xi och Myrdal
38:16||Ep. 93I många år rådde en uppfattning i väst om att så länge vi handlade med Kina, så landets ekonomi kunde växa och förbättra tillvaron för alla kineser, så skulle Kina var en partner och allierad. Man trodde att Kina inte var särskilt intresserat av att ta plats på den globala politiska arenan, utan att man bara ville bygga upp sitt lands välstånd. Men nu har Kinas makt och ekonomiska inflytande blivit ett problem tycker väst. Det talas om behovet att frikoppla sig från Kina, om att Kina är USA:s stora motpol i det globala maktspelet och hur Kina själva vill bestämma reglerna för hur internationell politik kan föras. Men när blev det så här, märkte ingen när Kina satte sina hullingar in världsekonomin? Har västs arroganta övertro på sin egen förträfflighet spelat Kina i händerna? Och när i historien börjar den här historien?Medverkande: Perry Johansson, analytiker vid Utrikespolitiska institutets Nationellt kunskapscentrum om KinaRedaktör och programledare: Jonas Löfvenberg92. Historiemissbruk – När Ryssland gör historien till ett vapen
37:30||Ep. 92Innan Nazi-Tyskland vände sina vapen mot Sovjetunionen var Hitler och Stalin överens om hur de skulle dela upp Polen och Östeuropa mellan sig. Då sågs den polska officerskåren och den polska intelligentsian som ett problem av den röda ockupationsmakten och dess politbyrå. Det ledde till ett massmord i samma storleksordning som de allierades brandbombning av Dresden. I dag har händelsen åter blivit en del av den ryska regimens propaganda, där man avsäger sig all skuld för massmordet och skyller det på nazisterna. Men varför är det så viktigt för Ryssland att skriva om historien? Och vad spelar det för roll för fred och demokrati i Europa?Medverkande: Martin Kragh, biträdande chef för Utrikespolitiska institutets Centrum för Östeuropastudier, seniorforskare vid UI.Redaktör och programledare: Jonas Löfvenberg90. EU-valet 2024 – så gick det
59:37||Ep. 90Nu har européerna lagt sina röster i EU-valet. Precis som prognosen visade vann den nationalistiska högern mark, krafter som i vissa fall vill montera ner det europeiska projektet. Samtidigt härjar ett krig på gränsen till EU och flera år av kriser som avlöst varandra har blottat svagheter i unionen. Så har valet gjort EU starkare eller svagare? Hur kommer det nya parlamentet hantera frågor som säkerhet, migration och ekonomisk självständighet? Och vad är vägen framåt för Europa?Medverkande:Göran von Sydow, direktör och chef för Svenska institutet för europapolitska studier, Sieps.Sofie Blombäck, universitetslektor vid Institutionen för humaniora och samhällsvetenskap vid Mittuniversitet.Redaktör och programledare: Jonas LöfvenbergKlippning: Gustaf OlssonDet här avsnittet av Utblick är producerat i samarbete med Sieps podcast.89. Belarus i Europa – förtryck, kultur och kamp för demokrati
45:58||Ep. 89Inklämt mellan ett antal Natoländer, med en gräns mot Ryssland och en mot Ukraina. Och som en rysk lydstat är det Putins kil i det europeiska murverket. Men trots att förtrycket bara ökar så finns det krafter som försöker göra motstånd, som strävar efter ett fritt och demokratiskt Belarus – ett som inte lånar sitt territorium till sin grannes kärnvapen och invasionstrupper. Vad är vägen framåt? Går det att få slut på en 30 år gammal diktatur? Går det att vrida sig ur Rysslands grepp? Och vad spelar Belarus framtid för roll för Europa?Medverkande:Emy Wängborg, analytiker och projektledare vid Utrikespolitiska institutets Centrum för Östeuropastudier.Stefan Ingvarsson, analytiker vid Utrikespolitiska institutets Centrum för Östeuropastudier.Redaktör och programledare: Jonas Löfvenberg88. Förstörelse och död i Gaza – vad är slutmålet?
49:11||Ep. 88Israels svar på Hamas terrorattack den 7 oktober har hittills krävt tusentals människors liv och ödelagt större delen av Gaza. 80 procent av befolkningen är nu internflyktingar med brist på vatten, mat, elektricitet och andra förnödenheter. Men vad är det egentligen för resultat man vill uppnå med all denna död och förstörelse? Förstod inte Hamas ledare hur Israel skulle reagera? Och kan Israel eller Hamas nå några önskade resultat överhuvudtaget?Medverkande:Rouzbeh Parsi, programchef vid Utrikespolitiska institutets Mellanöstern- och Nordafrikaprogram.Isabell Schierenbeck, vikarierande forskningsledare på Utrikespolitiska institutet och professor vid Institutionen för globala studier vid Göteborgs universitet.Redaktör och programledare: Jonas Löfvenberg