Share
![cover art for 50. Framtidens kontor ställer krav på enkelheten](https://res.cloudinary.com/pippa/image/fetch/h_750,w_750,f_auto/https://assets.pippa.io/shows/6204d77ab240340012588b88/1644827651020-59750f69b4bc7b1329854fff2bd5b5cd.jpeg)
Kraftnätspodden
50. Framtidens kontor ställer krav på enkelheten
Svenska kraftnät växer kraftigt, det omfattar både antalet anställda och antalet kontor. Det är förutsättningarna som påverkar arbetet var dag för Christoffer Denkert och för Mats Wieweg. De arbetar med och ansvarar för områden som snabbt och i stor omfattning påverkats av det nya normala, att kunna arbeta flexibelt med de verktyg du har, från den plats och i den arbetsmiljö som passar ditt uppdrag bäst.
I ett tätt samarbete utvecklar de vår digitala och fysiska arbetsplats. Målbilden som de delar är att vi har arbetsplatser och verktyg som gör det enkelt att förflytta sig mellan olika arbetsmiljöer och samarbetsformer, både på våra kontor och när vi arbetar på distans. Det händer väldigt mycket och väldigt snabbt på det här området beskriver Mats. Ett exempel på det är arbetet med Teams light som precis lanserats i verksamheten. Och Christoffer berättar att vi har tagit fram ett eget inrednings- och designkoncept för att kunna erbjuda en genomtänkt och trevlig arbetsmiljö.
Kontoret kommer att ha kvar sin roll som arbetsplats och fysiskt nav för medarbetarna. Men det framträder också nya förväntningar på kontoret som mötesplats med miljöer som inspirerar och där medarbetarna trivs och träffas, utrustat med verktyg som stöder olika typer av samarbeten både interna och externa. Så arbetet fortsätter med att skapa effektiva och trivsamma arbetsmiljöer. Och genom att nyttja våra kontor, verktyg och system på bästa sätt samlar vi erfarenheter och förutsättningar för det fortsatta arbetet med Framtidens kontor.
Deltagare:
Christoffer Denkert, Avdelningschef Fastighet
Mats Wieweg, Enhetschef Digital arbetsplats
Peter Wigert, Finansdirektör
More episodes
View all episodes
54. Att sätta ord på det vi gör är viktigt för våra projekt och för Svenska kraftnät
29:32|Det finns alltid många berörda som har frågor, och som har åsikter om hur, när och var ledningar och stationer ska anläggas. Därför är det viktigt att upprätthålla förtroendet för Svenska Kraftnät och att bygga en förståelse för vad som behöver göras. I det här avsnittet av Kraftnätspodden får vi lyssna till Ida Wallentin, projektledare för Aurora line och Tobias Östberg, pressekreterare. Hur de tillsammans i projektet använder och utvecklar kommunikationen som ett viktigt verktyg. De arbetar framför allt i lokalmedier, genom att mer konkret och med aktuella händelser berätta vad som händer. Men tillsammans i projektet har man också identifiera flera viktiga målgrupper och planerat nya sätt och aktiviteter för att nå dem.För att kunna bygga ut stamnätet är det viktigt för oss att ha en positiv process med alla tänkbara berörda parter. Det kan röra sig om markägare, allmänhet, lokalt näringsliv och beslutsfattare som alla kan ha åsikter om projekten och var ledningarna ska dras. Med hjälp av proaktiv och planerad kommunikation, fler dialoger och att synas i lokalmedierna kan vi öka förståelsen för vårt uppdrag. Och varför vi gör det vi gör. Deltagare:Ida Wallentin, projektledare Aurora lineTobias Östberg, pressekreterarePeter Wigert, finansdirektör53. Hur använder vi vår information, den vi har sedan länge och den vi skapar längs vägen?
29:22|Svenska kraftnät har en ny strategi där ett utav våra prioriterade områden är ett elnät i takt med samhällets behov. I det arbetet spelar digitaliseringen en mycket viktig roll, både när det gäller att korta ledtiderna för nya elnät och för att öka kapaciteten i det befintliga nätet.I sommar tas de första spadtagen för en helt ny digital station, den kommer sätta en ny standard för hur våra stationer i transmissionsnätet ska byggas och fungera. Vi effektiviserar både övervakningsmöjligheter och byggtid då allt fler delar kan tillverkas och testas i förväg. Sådana här tekniska projekt är en del av digitaliseringsarbetet på division Nät och på Svenska Kraftnät. Men framförallt handlar kanske digitalisering om hur vi förbättrar våra arbetssätt. Hur kan vi dra nytta av den information som redan finns, data som produceras var dag och de signaler som systemen ger. Underlag för att kunna ta välgrundade beslut i realtid kanske till och med i förtid.Deltagare:Bodil Nilsson, programledarePer Hägglund, strategisk verksamhetsarkitekt Peter Wigert, finansdirektör52. Att täppa glappet mellan förväntan och förmåga
27:59|Att korta ledtiderna är ett ämne som varit med i Kraftnätspodden många gånger i det här avsnittet följer vi upp hur arbetet går med två gäster som varit med tidigare, produktledarna Anna Knapp och Julio Bascur. Har allt gått enligt plan, vad har förändrats, när är arbetet med att korta ledtider klart och vilka är de viktigaste lärdomarna? Vi är på god väg att bygga ut stamnätet för att möta den ökande efterfrågan på el. Och en helt central roll i det här arbetet är att korta ledtiderna på de ledningar och stationer i transmissionsnätet som behöver byggas framöver. År 2021 var den beräknade tiden för att få en kraftledning på plats 14,5 år. Nu är motsvarande siffra 8,5 år. Det är en minskning med 40 procent. För stationer har vi än så länge nått en minskning på ungefär 20 %, från drygt 90 månader till 75 månader. Samtidigt gäller det också att ha ett bredare perspektiv, förstå hur omställningen och vår effektivisering påverkar våra underleverantörer. Så att inte resultatet blir att problemen kvarstår någon annanstans i processen. Anna berättar att stationer arbetar med standardiseringar och mer detaljerade underlag i sina upphandlingar. Att våga ta lite mer medveten risk men med bibehållen kvalitet.Och dessutom har planen med att minska antalet överlämningar och att arbeta med fasta tighta team kapat ledtider En gemensam reflektion som Anna och Julio vill dela med sig av är att ”Projektformen är en bra samarbetsform för att få framdrift, vi sitter ihop, allting påverkar! Skapa team och samhörighet.”51. Vad har arbetet med stödtjänster och frekvenshållning för likheter med en lindansare?
27:03|Charlotta Ahlfors och Aron Johanson arbetar med förkvalificering av stödtjänstleverantörer, lyssna på deras avsnitt i Kraftnätspodden när de berättar varför behovet av fler och olika leverantörer ökar. Och hur de har de effektiviserat sin egen process för att klara det kraftigt ökande antalet ansökningar. Med mer sol- och vindenergi i elnätet ökar Svenska kraftnäts behov av att köpa effekt för att balansera frekvensen i nätet, som alltid ska vara 50 Hz. I det arbetet har vi hjälp av stödtjänstleverantörer som kan reservera eller leverera effekt beroende på den insats situationen kräver. Aron gör en målande liknelse om utmaningen med att balansera nätet på 50 Hz är som att gå på lina. Att linan är 50 Hz och att lindansaren hela tiden måste balansera sin framfart beroende på flera olika förutsättningar, sina egna rörelser, vad som händer runt dig och med själva linan. På enheten Kravvalidering kvalificeras alla leverantörer som ansöker om att erbjuda sin tjänster för frekvenshållning. Enheten kontrollerar att de är tillräckligt robusta och kan hålla vad de lovar? Charlotta och Aron berättar att antalet ansökningar har ökat kraftigt och på kort tid, 2018 fick vi 7 ansökningar och 2023 hade ansökningarna ökat till drygt 600 stycken. Och det kom indikationer på att en enskild leverantör förberedde sig att skicka in cirka 2000 ansökningar. Det är stora skillnader i tid och möjlighet till effektivisering om du har moment som du ska göra 10 gånger, flera hundra gånger eller tusentals gånger.Deltagare: Charlotta Ahlfors, systemanalytiker Aron Johanson, systemanalytiker Peter Wigert, finansdirektör Elektra, Borr49. Hur kan vi bättre använda och sätta den data vi har i arbete?
27:12|För att effektivisera verksamheten måste vi se till att vi fattar rätt beslut och att vi kan automatisera där det är möjligt. På Svenska kraftnät har vi två system för att samla och analysera data, det är Soda Batch och Soda Stream. I det här avsnittet av Kraftnätspodden pratar Peter Wigert med Mira Gavelin och Robert Anderson om våra system och om hur vi arbetar med data. Allt rör sig så fort det blir allt viktigare att ha data lättillgänglig och visualiserad, på så sätt kan vi spara tid och bli mer pricksäkra. Det viktigt att dela data för att öka vår förmåga att gå från reaktion till proaktiv förmåga. Vi arbetar med att öka vår proaktiva förmåga varje dag, till exempel har vi idag 70 st automatiserade rapporter som uppdateras och ger aktuell värdefull information varje dag. Power BI är ett datorprogram och analysverktyg från Microsoft.Deltagare:Mira Gavelin Produktägare Robert Andersson, FörvaltningsledarePeter Wigert, Finansdirektör48. Flyger flygplanen i Sverige lägre jämfört med Finland, Norge och Danmark?
25:34|Det var en fråga som Lena Maripuu ställde sig när hon upptäckte att en internationella flygstandard som ligger till grund för en uppdatering av en föreskrift. Den har tolkats olika av Trafikverket i Sverige jämfört med hur den tolkats och omsatts i regler i våra grannländer.Lena är projektledare med uppdraget att identifiera vilka stolpar och ledningsspann som blir berörda av den uppdaterade EU-föreskriften, det gäller de stolpar och ledningar som överskrider en höjd på 45 meter. I det arbetet tog hon hjälp av våra GIS-samordnare i verksamheten, Anna Hall är GIS-samordnare och också med i det här avsnittet. Förutom att det var nya regler om vilken höjd markeringarna ska sitta på innebar uppdateringen även att flygmarkeringshinder som idag har ett avstånd på 100 meter skulle placeras mycket tätare. Efter dialog om den nya riktlinjen med TSO:erna i våra grannländer, identifierades andra tolkningar, alternativa lösningar och även en test av ny teknik. Diskussionen med Trafikverket i Sverige har fortsatt och de har accepterat den nya höjden för markeringskrav om 60 meter, vilken gör stor skillnad för Svenska kraftnät i både tid och resurser. I stället för nästan 700 stolpar handlar det nu om cirka 100 st. Det innebär mer tid för fortsatt fokus på utbyggnaden av stamnätet för att möta kraven på ökad elektrifiering.Deltagare:Lena Maripuu, ProjektledareMaria Hall, GIS-samordnarePeter Wigert, Finansdirektör47. Dialogens roll i elektrifieringen
28:11|Förbrukningen av el prognostiseras fördubblas till år 2045. Ingen kan sitta och vänta på någon annan – det växande behovet av el är en utmaning vi måste lösa tillsammans, säger Katarina Larsson. I dagens avsnitt i Kraftnätspodden lyssnar vi till det spännande arbetet som Katarina Larsson och Per Enarsson utvecklar och driver genom den nya enheten Samhällsplanering. De berättar att i dag har vi etablerat kontakt med alla regioner, vi ska vara proaktiva, lyssna och vara lyhörda i det arbetet som vi har tillsammans.Enheten Samhällsplanering med våra Samhälls- och kommunkontakter är ett nytt sätt att strukturera och proaktivt arbeta med den så viktiga dialogen.· Dialogen om hur vi tillsammans med andra myndigheter tar bort hinder för att snabba upp processen.· Dialogen med branschen om hur vi enas kring behov och målbild. Samarbetar för att utveckla förutsättningarna i den gemensamma processen.· Den regionala dialogen med berörda aktörer och intressenter för respektive område. Här utvecklas även tidiga dialoger som sker före samråd. Vi har gått från att upplevas som en tyst myndighet till att ”synas överallt”, en effekt av att 7000 km ledning ska byggas på 20 år.Deltagare:Katarina Larsson, Chefsstrateg samhällspolitiska kontakterPer Enarsson, Enhetschef SamhällsplaneringPeter Wigert, Finansdirektör46. Tillsammans accelererar vi elektrifieringen – riktningen för hur vi tillsammans ökar takten.
22:32|Varför är det dags för en ny strategi, vad var viktigt, vad har varit svårt och vilka effekter ska strategin leda till. ”Vi har stött och blött det här tillsammans, vi har inte jobbat med våra olika delar, utan med helheten, säger Peter. Att ta fram den nya strategin har varit utmanande men också väldigt roligt.Strategin är ny utifrån att det var dags att uppdatera den nuvarande som sträcker sig till 2024, men mycket av innehållet känner vi igen sen tidigare. De klimat- och energipolitiska målen styr verksamheten på övergripande nivå och är fortfarande våra verksamhetsmål. Skillnaderna beskriver Lotta och Peter som att den nya strategin är enklare och tydligare med färre mål, samt har ett perspektiv med större hänsyn taget till omvärlden och på längre sikt än tidigare.Det ska vara lätt att förstå vart vi är på väg och varför, både för oss medarbetare men också för alla våra externa intressenter. Vår nya strategi hoppas jag ska vara mer närvarande i verksamheten och en beskrivning som även våra externa intressenter vill och ska kunna ta del av, säger Lotta.Deltagare: Lotta Medelius-Bredhe, Generaldirektör Peter Wigert, Finansdirektör