Share
![cover art for Framtidens kärnkraft- hur kan den se ut?](https://res.cloudinary.com/pippa/image/fetch/h_750,w_750,f_auto/https://assets.pippa.io/shows/65ae8fd4abc85d00162efcce/1706109406042-9d2e5c066c3c594eda771ca3f50faca8.jpeg)
Energiutblick
Framtidens kärnkraft- hur kan den se ut?
Frågan om ny svensk kärnkraft var länge död, både för att den är dyr och för att den har varit impopulär. Men kärnkraften har fått ny vind i seglen och det diskuteras att Sverige ska satsa på kärnkraft. Vi diskuterar bland annat nya tekniker som kommit till sedan vi byggde kärnkraft i Sverige senast.
I det här avsnittet får vi höra Janne Wallenius, professor i reaktorfysik vid Kungliga Tekniska Högskolan i Stockholm samt grundare av företaget Blykalla, om hur långt de har kommit med sina blykylda reaktorer av SMR-modell. Michael Knochenhauer, generaldirektör på Strålsäkerhetsmyndigheten om deras regeringsuppdrag. Desiree Comstedt, som är ansvarig för utvecklingen av ny kärnkraft hos Vattenfall. Vi får även en internationell utblick tillsammans med Olle Olsson, omvärldsanalytiker på Energimyndigheten.
More episodes
View all episodes
8. Kraftslagsanalys i ett framtida energisystem
36:32||Ep. 8I två avsnitt har vi nu fördjupat oss vindkraftens och kärnkraftens möjligheter och utmaningar och var vi står idag i Sverige. I det här avsnittet gör vi en djupare analys av hur kraftslagen förhåller sig till varandra, hur ekonomin ser ut, och hur vi måste se på energisystemet som en helhet. Vi träffar Fredrik Svartengren, enhetschef för elproduktion och samhälle, Energimyndigheten och Anna Andersson, analytiker från Energimyndigheten.6. Medvind eller motvind för vindkraften?
36:59||Ep. 6Ska vi klara övergången från ett samhälle beroende av fossila bränslen till en elektrifierad och fossilfri ekonomi så behöver vi snabbt bygga ut vår produktion av fossilfri el. Fram till 2030–2035 är det framför allt utbyggnad av landbaserad vindkraft och solkraft samt effekthöjningar inom vattenkraft, kraftvärme och befintlig kärnkraft som bedöms kunna möta ett ökande elbehov. I de detta och nästkommande två avsnitt tittar vi närmare på några av de olika kraftslagen, hur de samverkar, vilka utmaningar och möjligheter som finns med dem, samt hur tidplanen ser ut.I det första programmet pratar vi vindkraft och då främst havsbaserad vindkraft, vi intervjuar Lina Kinning, ansvarig för havsbaserad vindkraft på Svensk Vindenergi, Per Edström, Teknisk chef på Svea Vind Offsore. Vi får även en internationell utblick tillsammans med Olle Olsson, omvärldsanalytiker på Energimyndigheten.5. Energimeteorologen – ingen elkris i sikte
18:55||Ep. 5För att få koll på hur stort elbehovet blir framåt och hur mycket el som måste produceras och distribueras så tar Energimyndigheten fram prognoser som har ett perspektiv på fyra-fem års sikt. Och sedan finns även scenarier som blickar betydligt längre fram, där det senaste scenariot sträcker sig till år 2050. Sedan slutet av 1980-talet har elanvändningen legat mellan 135 till 140 TWh per år. Men blickar vi framåt, så finns det i varje fall i vissa av scenarierna, en mer dramatisk utveckling. I det här avsnittet pratar vi med Martin Johansson, chef för enheten prognos och scenarier på Energimyndigheten.4. Energisystemets Barbapappa
20:34||Ep. 4Vätgasen är en viktig spelare i framtidens energisystem. Flera av de stora industrisatsningarna i norra Sverige bygger på just vätgasanvändning. Vätgasen är inte bara en energibärare utan har många användningsområden – likt Barbapappa växlar den skepnad utifrån vad som behövs. Men Sverige är historiskt inte något gasland. Det innebär att vi ligger efter många länder i Europa - där det redan finns en gasinfrastruktur som delvis kan ställas om från metangas till vätgas. Samtidigt ger det Sverige möjligheten att bygga något nytt och göra rätt från början.Vi har i tidigare avsnitt pratat med Björn Santana Arvidsson, ansvarig för vätgas på Nordion Energy. Nu träffar vi Gustav Ebenå, analyschef på Energimyndigheten, som berättar mer om det regeringsuppdrag som myndigheten har fått när det gäller att samordna och driva vätgasfrågan.3. Energievangeliet
40:07||Ep. 3För att klara övergången från ett samhälle beroende av fossila bränslen till en elektrifierad och fossilfri ekonomi så behöver vi snabbt bygga ut vår produktion av fossilfri el. Bedömningen är att vårt elbehov kan vara dubbelt så högt redan 2035. Vi samtalar med entreprenören Jonas Birgersson som tycker att energibranschen kört fast i att tänka utifrån hur vårt nuvarande system fungerar och föreslår istället innovativa vägar att nå dit. Han tror att vi kan dra lärdomar ifrån det förra stora paradigmskiftet, internetboomen, i hur man bygger ett smartare, hållbarare och modernare energisystem. Vi hör även Maria Westrin och Martin Johansson på Energimyndigheten som ger sin bild av vad som krävs av ett framtida fossilfritt energisystem.2. Förvandlingen
47:02||Ep. 2Energisystemet förändras snabbt, både nationellt och globalt. Omställningen till hållbar energi är i sig en resa. Hur långt har vi egentligen kommit? Vad krävs för att vi ska närma oss målet? Vad behöver vi göra för att omställningen ska bli så bra som möjligt - för alla? Åsa Pettersson från Energiföretagen och Björn Santana Arvidsson från Nordion Energi ger sin syn på omställningen och vätgasens roll i framtidens energisystem i och utanför Sverige. Energimyndigheten kommenterar och diskuterar i ett studiosamtal med Gustav Ebenå, avdelningschef för systemenergi och statistik och Rebecka Bergholtz, analytiker på Energimyndigheten.1. Hur förberedda är vi?
17:07||Ep. 1Vi lever i en oroligare värld där krigshotet har kommit närmare även Sverige. Överstebefälhavare Micael Bydén och ledande politiker har varnat för en ökad krigsrisk, det svenska försvaret rustar upp och vi är på väg in i Nato och energisäkerheten har blivit en viktig fråga i den svenska beredskapen. Anders Wallinder, avdelningschef för energiberedskap på Energimyndigheten beskriver vad det ställer för krav på Sverige och på oss alla som privatpersoner.